Ústavní soud řeší ještě dvě důchodové stížnosti, vláda vstoupila do obou řízení
Vláda na svém posledním jednání schválila, že vstoupí jako účastník do řízení o ústavní stížnosti, která napadá změny penzijního spoření. Už dříve se také rozhodla bránit své kroky u druhé stížnosti k předčasným důchodům. Problematiku za vládu řeší ministr Michal Šalomoun, který probíhající řízení odmítl komentovat.
![](https://ceskeduchody.cz/wp-content/uploads/2023/10/ustavni-soud-3-sm-711x366.jpg)
Poslanci hnutí ANO podali celkem tři ústavní stížnosti, které se týkají důchodců nebo důchodové problematiky. První stížnost Ústavní soud ve všech bodech zamítl, zbývající dvě se ještě řeší. Do obou řízení vstoupila i vláda, která své legislativní kroky brání.
Vstup do řízení o poslední stížnosti schválila tento týden vláda na základě návrhu ministra pro legislativu Michala Šalomouna. Jde o stížnost, která napadá zrušení nároku na státní příspěvek pro důchodce u penzijního spoření, a to i pro dříve uzavřené smlouvy.
Jak konkrétně bude vláda v této věci postupovat a jaké použije právní argumenty, není v tuto chvíli jasné. Ministr Šalomoun nechce ústavní spor komentovat, protože o něm ještě soud nerozhodl. „Děkuji za nabídku rozhovoru, ale jedná se ještě o neuzavřené případy, takže se k nim nebudu vyjadřovat a prozrazovat argumentační strategii vlády,“ uvedl Šalomoun pro České důchody.
Vláda vypracuje vyjádření
V prvním kroku obvykle vláda vypracuje takzvané vyjádření, které pošle Ústavnímu soudu, a v něm může rozporovat právní argumentaci ve stížnosti. Na toto vyjádření pak mohou v rámci repliky (odpovědi) opět reagovat navrhovatelé stížnosti, v tomto případě tedy poslanci hnutí ANO.
V případě první ústavní stížnosti, která řešila jednorázové snížení mimořádné valorizace důchodů v roce 2023, dokonce proběhlo takzvané veřejné jednání, při kterém soudci vyslechli svědky a odborníky. Při tomto slyšení hovořili a svědčili také ministři Marian Jurečka a Zbyněk Stanjura. Jestli bude probíhat stejné veřejné jednání také u druhé nebo třetí důchodové stížnosti, není v tuto chvíli jasné.
Pokud jde o druhou stížnost, která řeší změny předčasných důchodů a pravidel pro valorizace, ta byla podána na Ústavní soud už na začátku listopadu 2023, ale soudci zatím ani po 8 měsících nestanovili termín případného veřejného jednání nebo vyhlášení rozhodnutí.
V tomto řízení vláda také vypracovala své vyjádření pro soud, ale žádost o jeho zveřejnění ministr Michal Šalomoun odmítl.
Rozhodování může trvat déle
O všech důchodových stížnostech rozhoduje plénum Ústavního soudu, tedy všichni soudci. Řízení v plenárních věcech trvá v průměru 9 měsíců, tato doba je ale zkreslena tím, že část věcí je vyřešena velmi rychle.
„Je tam specifický systém. Nejrychlejší je odmítání pro neopodstatněnost, tím narostou čísla, soudce má dobré skóre, a pak ty složité věci trvají déle. A průměrný termín 9 měsíců je výrazně ovlivněn tím poodmítaním spousty věcí, které si skutečně zaslouží odmítnutí, ale nezaslouží si přednost,“ vysvětlil už dříve bývalý předseda Ústavního soudu Pavel Rychetský.
Pro srovnání: rozhodování o předchozí ústavní stížnosti, ve které bylo napadeno jednorázové snížení mimořádné valorizace, trvalo celkem 8 měsíců a tři týdny. V tomto případě šlo ale o politicky citlivý případ, který se dotýkal více než 2,8 milionů důchodců, takže je možné, že soudci přiřadili tomuto rozhodování vyšší prioritu.
Druhá a třetí stížnost se týká řádově nižšího počtu lidí, takže nelze vyloučit, že rozhodování potrvá i výrazně delší dobu. Je také možné, že i právní posuzování je komplikovanější a časově náročnější. Podstatné je, že Ústavní soud probíhající řízení ze zásady nikdy nekomentuje a neodhaduje ani očekávanou délku projednávání. Vždy vyhlásí až konkrétní termín, kdy proběhne veřejné jednání nebo přímo finální vyhlášení nálezu.
TIP: Šéfredaktor portálu České důchody David Budai třetí ústavní stížnost detailně pročetl a shrnul hlavní body argumentace. V komentáři na platformě Seznam Médium také uvedl, že ji považuje za kvalitativně nejslabší.